Adrasteja (mjesec) – razlika između verzija
Prijeđi na navigaciju
Prijeđi na pretragu
Uklonjeni sadržaj Dodani sadržaj
m robot Dodaje: no:Adrastea (måne) |
m robot Dodaje: la:Adrastea (satelles); kozmetičke promjene |
||
Red 5: | Red 5: | ||
| tekst ispod slike = Adrasteja (snimio [[Galileo (letjelica)|Galileo]]) |
| tekst ispod slike = Adrasteja (snimio [[Galileo (letjelica)|Galileo]]) |
||
| ime = Adrasteja (Adrastea) |
| ime = Adrasteja (Adrastea) |
||
| otkrio = [[David C. Jewitt|Jewitt]], [[G. Edward Danielson|Danielson]]<br>([[Voyager 2]]) |
| otkrio = [[David C. Jewitt|Jewitt]], [[G. Edward Danielson|Danielson]]<br />([[Voyager 2]]) |
||
| datum otkrica = [[8. srpnja]] [[1979]]. |
| datum otkrica = [[8. srpnja]] [[1979]]. |
||
| privremena oznaka = S/1979 J 1 |
| privremena oznaka = S/1979 J 1 |
||
Red 36: | Red 36: | ||
}} |
}} |
||
Adrasteja (grč. Αδράστεια) je [[jupiter (planet)| |
Adrasteja (grč. Αδράστεια) je [[jupiter (planet)|Jupiterov]] drugi najbliži poznati satelit. Kruži oko Jupitera na udaljenosti od 129 000 km i obiđe ga u samo 7 sati i 9 minuta. Dimenzije su mu 23x20x15 km, što mu daje prosječni promjer od oko 16 km. Masa ovog satelita iznosi 1.91x10<sup>16</sup> kg. |
||
Orbite [[Metida (mjesec)|Metide]] i Adrasteje se nalaze unutar jupiterovog glavnog prstena, zbog čega se sumnja da mogu biti izvor materijala za prsten. Orbite oba satelita su unutar [[Rocheova granica|Rocheove granice]], pa će, čak i ako zbog svojih malih dimenzija i izbjegnu raspad, prije ili kasnije pasti na Jupiter. |
Orbite [[Metida (mjesec)|Metide]] i Adrasteje se nalaze unutar jupiterovog glavnog prstena, zbog čega se sumnja da mogu biti izvor materijala za prsten. Orbite oba satelita su unutar [[Rocheova granica|Rocheove granice]], pa će, čak i ako zbog svojih malih dimenzija i izbjegnu raspad, prije ili kasnije pasti na Jupiter. |
||
Red 47: | Red 47: | ||
{{jupiterovi sateliti}} |
{{jupiterovi sateliti}} |
||
[[ |
[[Kategorija:Jupiterovi prirodni sateliti]] |
||
[[als:Adrastea (Mond)]] |
[[als:Adrastea (Mond)]] |
||
Red 70: | Red 70: | ||
[[it:Adrastea (astronomia)]] |
[[it:Adrastea (astronomia)]] |
||
[[ja:アドラステア (衛星)]] |
[[ja:アドラステア (衛星)]] |
||
[[la:Adrastea (satelles)]] |
|||
[[lt:Adrastėja (palydovas)]] |
[[lt:Adrastėja (palydovas)]] |
||
[[lv:Adrasteja (pavadonis)]] |
[[lv:Adrasteja (pavadonis)]] |
Verzija na datum 15 januar 2010 u 01:44
![]() Adrasteja (snimio Galileo) | |
Otkriće | |
Otkrio | Jewitt, Danielson (Voyager 2) |
---|---|
Datum otkrića | 8. srpnja 1979. |
Privremena oznaka | S/1979 J 1 |
Matični planet | Jupiter |
Grupa satelita | Unutarnji pravilni sateliti |
Orbitalni elementi | |
Ekscentricitet (e) | 0.0018 |
Prosječna udaljenost | 128,694 km (0.00086 AJ) |
Periapsis (P) | 128,460 km (0.00086 AJ) |
Apoapsis (A) | 128,930 km (0.00086 AJ) |
Orbitalni period (P) | 0.29826 d (7 h, 9.5 min) |
orbitalna brzina | maks.: 31.435 km/s prosjek.: 31.378 km/s min.: 31.322 km/s |
Inklinacija (i) prema - | |
- ekliptici | 2.22° |
- ekvatoru planeta | 0° |
Fizičke osobine | |
Srednji promjer | 20 km (26×20×16 km) |
Površina | ~5300 km² |
Masa | 7.5×1015 kg |
Volumen | ~4400 km³ |
Gustoća | 3.0 g/cm³ |
Gravitacija na površini | 0.0066 m/s² (0.001 g) |
Brzina oslobađanja | 11 m/s |
Ekvatorijalna brzina rotacije |
11 km/s |
Period rotacije | sinkrona rotacija |
Apsolutna magnituda | xxxx |
Albedo | 0.1 |
Prosječna površinska temperatura |
122 K |
Atmosferski pritisak | 0 Pa |
Nagib osi | 0° |
Adrasteja (grč. Αδράστεια) je Jupiterov drugi najbliži poznati satelit. Kruži oko Jupitera na udaljenosti od 129 000 km i obiđe ga u samo 7 sati i 9 minuta. Dimenzije su mu 23x20x15 km, što mu daje prosječni promjer od oko 16 km. Masa ovog satelita iznosi 1.91x1016 kg.
Orbite Metide i Adrasteje se nalaze unutar jupiterovog glavnog prstena, zbog čega se sumnja da mogu biti izvor materijala za prsten. Orbite oba satelita su unutar Rocheove granice, pa će, čak i ako zbog svojih malih dimenzija i izbjegnu raspad, prije ili kasnije pasti na Jupiter.
Otkrio ga je student (danas poznati astronom) David Jewitt na fotografijama Voyagera 2 1979. godine.