Zob
Ovas | |
---|---|
![]() | |
Zrno ovsa | |
Naučna klasifikacija | |
Carstvo: | Plantae |
Divizija: | Magnoliophyta |
Razred: | Liliopsida |
Red: | Poales |
Porodica: | Poaceae |
Rod: | Avena |
Vrsta: | A. sativa |
Dvojni naziv | |
Avena sativa L. (1753) |
Ovas ili zob(Avena) je rod skrivenosemenica koja pripada familiji trava (Poaceae). Poseduje veliki privredni značaj. Koristi se za ishranu ljudi i domaćih životinja. Površine pod ovsom u svetu iznose oko 14 miliona ha. Najveći značaj ima vrsta Avena sativa - gajeni ovas (on poseduje 2n=42 kromosoma). Koren mu je dobro razvijen i klija sa tri primarna korenčića. Stablo je člankovito, i otpornije na poleganje od ostalih strnih žita. Prosečne visine oko 80–120 cm. List je lancetast, paralelne nervature i bez roščića (aurikula). Cvetovi su smešteni u cvast metlicu. Ovas je tipično samooplodna biljka, plod je krupa, najčešće plevičasta. Postoji ozima i prolećna forma ovsa.
Lekovito delovanje[uredi | uredi kod]
Ovas je neobicno važan u dijetalnoj ishrani bolesnika. U sebi sadrži sve važnije vitamine i minerale. Koristi se za lečenje malokrvnosti, raznih katarnih upala probavnih organa, a deluje na regeneraciju celokupnog organizma. Kupelji pripremljeni od zobne slame veoma su korisne u bolestima bubrega, bubrežnih kamenaca i gihta, zatim kod svih reumatičnih poteškoća, kod krstobolje, kočenja svih vrsti te kod bolesne jetre.